Dr. Ivana Marić na korizmenoj tribini: Kada poduzetnici računaju na „nevidljivoga dioničara“
Na posljednjoj korizmenoj tribini kod hercegovačkih franjevaca u zagrebačkoj Dubravi u četvrtak, 2. travnja gostovala je dr. Ivana Marić s Ekonomskoga fakulteta u Zagrebu koja je govorila o tome može li u svijetu ekonomije i gospodarstva kršćanin opstati sa svojim uvjerenjima i stavovima.
„Ako živimo kršćanski onda ne bi imali ovu razinu korupcije i problema, bili bi kao Švicarska, možda uvijek ne živimo do kraja ono što propagiramo. Ali jasno je da najteže odgojiti sebe, kako vlastite iskorijeniti vlastite slabosti i nedostatke“, kazao je dr. Marić istaknuvši kako ekonomija postoji radi čovjeka, no da je u središtu postojećega ekonomskoga sustava čovjek kao potrošač i radnik i gleda ga se kao na robu ili broj.
![](https://www.zg-nadbiskupija.hr/UserDocsImages/arhiva/stories/SLIKE/2020/4/IMG_7666.jpg)
„Do korona krize činilo se da je postojeća ekonomska paradigma održiva, sada se vidi da ekonomija treba transformaciju. Ekonomija postoji radi čovjeka. Ekonomija treba biti etična, društveno odgovorna i solidarna, okrenuta čovjeku, dobrobiti i razvoju lokalne zajednice te očuvanju planeta. To uključuje moralne principe solidarnosti, humanosti, očuvanja dostojanstva čovjeka i njegovoga rada, pravednu plaću i menadžment koji razvija čovjekovu kreativnost i omogućava da čovjek u svom poslu pronađe svrhu i da bude sretan na poslu u zdravoj radnoj atmosferi koja potiče ohrabruje i uključuje različite ljude“, kazala je dr. Marić koja se bavi menadžmentom neprofitnih organizacija.
Na tribini je dr. Marić istaknula kako za Boga ima mjesta u ekonomiji, a da poduzetnici ekonomije zajedništva računaju na nevidljivoga dioničara: „Mislim da je i biznis odlično mjesto da se Boga proslavlja, Bog želi da ga uključimo u svoje radne zadatke, Duh Sveti želi biti nadahnuće našim novim idejama i projektima. Bog je sveprisutan, on pronalazi nas i kada mi bježimo od njega. Ljudi često odvajaju neka mjesta i prostore koji su prikladni za Boga. Boga susreću u Crkvi, ali na radnom mjestu zaboravljaju da su vjernici, tamo je teže živjeti vjeru, ona se ostavlja za po doma, dok neki ni to. Međutim, brojni pojedinci autentično i cjelovito žive svoju vjeru i principe vjerničkoga života hrabro žive u radnom okruženju.“
Govorila je i o aktualnoj gospodarskoj krizi zbog koronavirusa, istaknuvši da za recesiju koja stiže ekonomija zajedništva ima novu šansu. „Ljudi žive u strahu i tjeskobi i trebaju hrabre koji će pomoći u svakom pogledu ne samo ekonomskom. Mnogi žele biti dobri i učiniti drugima dobro, ali možda ne znaju kako. Treba živjeti današnji trenutak, nije egoizam voljeti sebe na pravi način nego treba razvijati talent i davati se potrebitima. Ova kriza će nas promijeniti ako budemo svjesni da moramo napraviti značaje promjene malim koracima. Činjenica je da će kriza biti, kriza potiče na kreativnost.“
„Ako živimo kršćanski onda ne bi imali ovu razinu korupcije i problema, bili bi kao Švicarska, možda uvijek ne živimo do kraja ono što propagiramo. Ali jasno je da najteže odgojiti sebe, kako vlastite iskorijeniti vlastite slabosti i nedostatke“, kazao je dr. Marić istaknuvši kako ekonomija postoji radi čovjeka, no da je u središtu postojećega ekonomskoga sustava čovjek kao potrošač i radnik i gleda ga se kao na robu ili broj.
![](https://www.zg-nadbiskupija.hr/UserDocsImages/arhiva/stories/SLIKE/2020/4/IMG_7666.jpg)
„Do korona krize činilo se da je postojeća ekonomska paradigma održiva, sada se vidi da ekonomija treba transformaciju. Ekonomija postoji radi čovjeka. Ekonomija treba biti etična, društveno odgovorna i solidarna, okrenuta čovjeku, dobrobiti i razvoju lokalne zajednice te očuvanju planeta. To uključuje moralne principe solidarnosti, humanosti, očuvanja dostojanstva čovjeka i njegovoga rada, pravednu plaću i menadžment koji razvija čovjekovu kreativnost i omogućava da čovjek u svom poslu pronađe svrhu i da bude sretan na poslu u zdravoj radnoj atmosferi koja potiče ohrabruje i uključuje različite ljude“, kazala je dr. Marić koja se bavi menadžmentom neprofitnih organizacija.
Na tribini je dr. Marić istaknula kako za Boga ima mjesta u ekonomiji, a da poduzetnici ekonomije zajedništva računaju na nevidljivoga dioničara: „Mislim da je i biznis odlično mjesto da se Boga proslavlja, Bog želi da ga uključimo u svoje radne zadatke, Duh Sveti želi biti nadahnuće našim novim idejama i projektima. Bog je sveprisutan, on pronalazi nas i kada mi bježimo od njega. Ljudi često odvajaju neka mjesta i prostore koji su prikladni za Boga. Boga susreću u Crkvi, ali na radnom mjestu zaboravljaju da su vjernici, tamo je teže živjeti vjeru, ona se ostavlja za po doma, dok neki ni to. Međutim, brojni pojedinci autentično i cjelovito žive svoju vjeru i principe vjerničkoga života hrabro žive u radnom okruženju.“
Govorila je i o aktualnoj gospodarskoj krizi zbog koronavirusa, istaknuvši da za recesiju koja stiže ekonomija zajedništva ima novu šansu. „Ljudi žive u strahu i tjeskobi i trebaju hrabre koji će pomoći u svakom pogledu ne samo ekonomskom. Mnogi žele biti dobri i učiniti drugima dobro, ali možda ne znaju kako. Treba živjeti današnji trenutak, nije egoizam voljeti sebe na pravi način nego treba razvijati talent i davati se potrebitima. Ova kriza će nas promijeniti ako budemo svjesni da moramo napraviti značaje promjene malim koracima. Činjenica je da će kriza biti, kriza potiče na kreativnost.“
Ivan Tašev